Opakovaným měřením určete rozměry kovového válečku. Průměr určete mikrometrickým šroubem a výšku posuvným měřítkem.
Poznámky k teorii
můžeme vynechat, jedná se o prosté přímé měření. (Podle požadavku učitele zde mohou být poznámky k vyhodnocení odchylek.)
Poznámky k postupu
Stručný popis postupu měření posuvným měřítkem a mikrometrickým šroubem. (např.: ... mezi čelisti posuvného měřítka lehkým tlakem sevřeme průměr válečku a na stupnici odečteme s přesností na 0,05 mm měřený údaj a zapíšeme do tabulky. Nové měření provedeme novým nasazením posuvného měřítka na jiném místě válečku. ...)
Poznámky k měření a výpočtům
Zde uveďte vyplněnou tabulku (pro každé měření) se záhlavím "číslo měření | v/mm | Δv/mm" a "číslo měření | d/mm | Δd/mm". Uveďte výpočty výsledných veličin. (Průměrná hodnota, průměrná odchylka, relativní odchylka.)
Do závěru zapište naměřené rozměry (včetně odchylek a vhodně zaokrouhlené /u odchylek na 2 platné číslice) a určete, které měření bylo přesnější a proč. (Případně popište problémy, které jste při měření řešili.)
Předpokládejme, že existuje skutečná hodnota měřené fyzikální veličiny. Pro každý naměřený výsledek platí, že se této hodnotě více či méně blíží. (Žádné fyzikální měření není absolutně přesné.) Přesnost měření můžeme odhadnout, nebo určit pomocí opakovaného měření.
Určení chyby (odchylky) měření odhadem: Provedeme-li pouze jediné měření, odhadujeme chybu měření obvykle jako 1/2 nejmenšího dílku stupnice.
Určení chyby výpočtem: Provedeme opakované měření, nejpravděpodobnější hodnotu určíme jako aritmetický průměr naměřených hodnot. Ke každému měření určíme odchylku měření od aritmetického průměru a spočteme aritmetický průměr jejich velikostí (průměr absolutních hodnot odchylek).
Zápis: l = l ± Δl znamená, že hodnota měřené veličiny leží s velkou pravděpodobností (*) v intervalu < l - Δl ; l + Δl >
l | - hodnota měřené veličiny |
l | - průměrná hodnota |
Δl | - průměrná odchylka |